Vyhodnocení testu
tlačítek TS-907G/CZ firmy Prisma Teknik
na náměstí Míru, Praha

	Autor:	Jan Urbánek, SONS
	Datum:	5. února 2013
	Revize:	18. března 2013
	Finální verze:	7. dubna 2014

Obsah

Obsah	2
Poděkování	2
Shrnutí	2
Podmínky testování	3
Průběh testu	3
Pozorování	3
Pozorování před samotným testem	3
Pozorování ze samotného testu	4
Závěr	7
Přílohy	9
Chronologie přípravy na test, milníky testu	9
Tematické okruhy a detailní seznam otázek pokládaných testerům	13

Poděkování

Rádi bychom na tomto místě poděkovali zaměstnancům firmy AŽD za bezpříkladnou vstřícnost a vysoké nasazení, s jakým řešili jakékoli komplikace, které se při přípravě testu i v jeho průběhu objevily. Za umožnění testu a hladkou spolupráci děkujeme též zástupcům všech dalších zúčastněných stran, jmenovitě firmy TSK Praha, odboru dopravy magistrátu hlavního města Prahy a Policie ČR. Pracovníkům Tyfloservisu děkujeme za jejich připomínky. Děkujeme také všem obětavým testerům, zejména pak klientům a průvodcům ze sdružení Lorm.

Shrnutí

V roce 2010 byla Sjednocená organizace nevidomých a slabozrakých České republiky (dále jen SONS) oslovena firmou Prisma Teknik s nabídkou chodeckých tlačítek fungujících zároveň jako akustická signalizace pro zrakově postižené. SONS na výrobku zaujala zejména firmou deklarovaná schopnost přizpůsobovat v širokých mezích hlasitost signalizace hladině okolního hluku. Podpořila proto myšlenku dlouhodobého testu v reálném prostředí. Firma AŽD obstarala všechna potřebná povolení a ve spolupráci s firmou TSK Praha, odborem dopravy magistrátu hlavního města Prahy a Policií ČR osadila tlačítky dva na sebe navazující přechody na pražské křižovatce nám. Míru a ulice Jugoslávská, proti vstupu na městský úřad. Hlukový i terénní profil této křižovatky umožňuje důkladné porovnání se stávající široce rozšířenou akustickou signalizací. SONS ve spolupráci se svými dceřinými organizacemi a sdružením hluchoslepých Lorm na křižovatku vodila své zaměstnance i klienty, kteří následně odpovídali na otázky uvedené v příloze. Veliká různorodost testerů co do věku, zdravotního postižení i zkušeností se samostatným pohybem spolu s velikou různorodostí povětrnostních podmínek umožnila dostatečně zevrubné porovnání, na jehož konci SONS došla k závěru, že výhody tlačítek Prisma Teknik nedokáží převýšit jejich nevýhody, a rozhodla se proto nepodpořit ve stávajícím provedení jakékoli jejich rozšiřování v České republice.

Podmínky testování

Vyhodnocení testu bylo komplikováno dvojím významným přenastavováním, a to 19. října a 28. listopadu 2012. Aby byly výsledky srovnatelné, vycházíme při porovnání z pozorování několika málo těch, kteří křižovatku navštívili před i po změně. Nebude-li dále uvedeno jinak, vztahují se všechna zjištění k verzi tlačítek nainstalované po 28. listopadu.

Diversitu testerů považujeme za vynikající, spektrum pokrývalo osoby ve věku 30 až 70 let, s různorodou schopností samostatného pohybu (od podprůměrné až po vynikající), a velmi různorodým zdravotním postižením. Tlačítka přišli vyzkoušet osoby slabozraké, nevidomé i hluchoslepé, zpětnou vazbu máme i od vidících instruktorů výcviku chůze s bílou holí.

Stejně tak i povětrnostní vlivy a hustota dopravy pokryly většinu možných scénářů. V tomto smyslu byl zřejmě největší rozdíl při suchu a při vlhké vozovce.

Křižovatka nám. Míru a ulice Jugoslávská byla zvolena ze dvou důvodů: Primárním důvodem je, že má nestandardní tvar, dva z jejích přechodů jsou pod velkým úhlem, navíc chodecky navazují a tvoří de facto dělený přechod. Dva sloupy se zvukovou signalizací jsou natolik blízko, že zde dříve bylo pro usnadnění rozlišení signálu nainstalováno rozpojovací tlačítko pro nevidomé. Protože tlačítka Prisma Teknik rozpojovací funkci nepodporují, bylo odlišení vyřešeno volbou dvou různých zvuků, konkrétně pípající zvuk č. 3 přes tramvajovou trať a klepající zvuk č. 4 přes běžný přechod. Zvuk č. 4 byl zvolen pro svůj charakter, který je nejbližší tomu, co zrakově postižení znají ze současných přechodů. Druhým důvodem pro výběr křižovatky na nám. Míru byl její provoz, který značně kolísá, a umožňuje tak porovnání v hlukově širším spektru situací.

Průběh testu

S výjimkou hromadné návštěvy klientů sdružení Lorm byly všechny prohlídky individuální,  a doprovázené zaměstnancem Centra odstraňování bariér SONS. Před samotnou návštěvou zaměstnanec SONS testera poučil o obecném umístění tlačítek v prostoru, jejich tvaru i nejdůležitějších charakteristických rysech. Tester byl zároveň před testem i v jeho průběhu požádán, aby se soustředil na konkrétní témata, která umožňují zodpovězení nenávodných otázek, jejichž seznam je uveden v příloze. Po prozkoumání tlačítek a jejich porovnání se stávajícími klepátky tester odpovídal na otázky z dotazníku, v mnoha případech do záznamu přímo na křižovatce, v některých případech až následně po telefonu či emailem. Samotnému testu bylo vždy věnováno dostatek času, a to i za nepříznivých povětrnostních podmínek.

Pozorování
Pozorování před samotným testem

1.	Naším nejsilnějším dojmem před spuštěním testovacího provozu bylo, že firma Prisma Teknik nemá dostatečnou výstupní kontrolu. Usuzujeme tak z vyjádření, při kterém firma Prisma Teknik vysvětlovala selhání při prvním předtestu (31. ledna 2012) nedostatečnou odladěností firmwaru, nebo kdy vysvětlovala nefunkční bratislavskou instalaci chybou jednotlivých kusů. Tento náš názor podporuje i veliké množství chyb, které se projevilo po instalaci na testovací křižovatce, a v tomto ohledu je vhodné připomenout, že instalace byla provedena zkušenými techniky, navíc za dozoru technika firmy Prisma Teknik. Veliké množství chyb vyústilo v opakovanou nutnost nahradit původní tlačítka novými.

2.	Domníváme se, že tlačítko zřejmě bude značně náročné na instalaci (montáž a nastavení). Soudíme tak jak z toho, že je u každé křižovatky nutné ozvučení nastavovat individuálně podle místních podmínek, tak i z toho, že některé z mnoha závad projevujících se po instalaci byly odstraněny překontrolováním a opravou zapojení. Konkrétně šlo o přerušovaný zvuk na zelenou a vypínání akustické signalizace po stisku tlačítka. Nesprávného zapojení si původně nevšiml ani zkušený technik AŽD, a ani při instalaci asistující technik firmy Prisma Teknik. Nesprávnou instalací firma Prisma Teknik vysvětlovala následně i nedostatečně znatelné vibrace, těmi však trpěla i vrácená tlačítka z předtestu, stejně jako ukázkové tlačítko zaslané výrobcem v roce 2010. Dojem komplikovanosti instalace podporuje i jedno z vysvětlení nabízených firmou Prisma Teknik k odstrašujícím zážitkům z Bratislavy: že jde o nesprávné nastavení. Snadnosti instalace nenahrává ani fakt, že jednotlivé nastavitelné zvuky nejsou normalizované, což v důsledku znamená, že jsou při shodném nastavení absolutní hlasitosti či stejné míry přizpůsobování různě dobře slyšet. Dále to také znamená, že s výjimkou zvuku č. 5 používaného ve Švédsku se nelze spolehnout na hlasitosti uváděné v dB v technické specifikaci.

3.	Ještě před testem nás zaskočila nutnost firmu Prisma Teknik urgovat, stejně jako její neochota stát si za svým výrobkem natolik, aby dala záruku zpětného odkupu pro případ, že tlačítka nebudou Brňanům vyhovovat. Tento přístup ve svém důsledku znemožnil testování v Brně, ač jsme od začátku usilovali o paralelní testování v Brně a Praze najednou.

Pozorování ze samotného testu

1.	Přizpůsobování hlasitosti je přes veškeré dřívější reklamace stále nepřesvědčivé. Jakkoli tlačítko reaguje na běžný hovor v jeho blízkosti, na údery bílou holí o sloupek semaforu, na pípnutí vyvolané jeho stisknutím, či dost často i na projíždějící tramvaj, na projíždějící automobily reaguje vesměs nedostatečně či vůbec. Toto pozorování bylo nejzřejmější při prvotním nastavení, kdy byla tlačítka natolik tichá, že nebyla slyšet ani ze dvou metrů, což odpovídá i situaci v Bratislavě. Tlačítka zůstávala takto tichá navzdory projíždějícím autům, obecnému vyššímu hluku pozadí přes den, či dokonce extrémně hlasitému řezání betonu v blízkosti křižovatky. Nastavena byla přitom nikoli tak, aby se hlasitosti okolí vyrovnala, ale aby hluk okolí dokonce převýšila o maximálně nastavitelných 11 dB.

2.	S přizpůsobováním hladině okolního hluku souvisí i nastavení minimální a maximální možné hlasitosti tlačítka. Těsně po instalaci bylo minimum hlasitosti nastaveno na 0, tlačítko však za takových okolností bylo nepoužitelně tiché (slyšitelnost do 2 metrů). AŽD proto 19. října 2012 zvýšilo minimum hlasitosti z 0 na 2 a 3, za takových okolností však zas bylo tlačítko při tichém okolí slyšet nejméně 200 metrů daleko. Potvrzuje se, jak velmi přínosné by bylo fungující přizpůsobování z bodu 1). Po výměně vnitřků z 28. listopadu zůstala situace prakticky nezměněna, ač byla nastavena minimální hlasitost na 0 (efektivně tedy došlo v posunu jednotlivých úrovní hlasitosti).

Vyšší hlasitost a neztišitelnost akustické signalizace byla negativně okomentována hned několika testery, kteří se obávají, že by po případném rozšíření tlačítek docházelo k více stížnostem od vidící majority, a tím k častějšímu vypínání zvukové signalizace a nutnosti její aktivace vysílačkou pro nevidomé. Problém je o to palčivější, že tlačítko nelze pro jeho vysoký stand-by odběr vypínat na noc. Protože nejsou požadavky na ticho a požadavky na dostatečně dobrou slyšitelnost slučitelné, nelze samotnou nastavitelnost úrovně hlasitosti bez fungujícího přizpůsobování okolnímu hluku považovat za příliš velkou výhodu.

3.	Co se týká charakteru zvuku, ač byl zvuk č. 4 vybrán jako nejpodobnější zvuku stávajících klepátek, hodnotili jej testeři vesměs negativně jak z pohledu příjemnosti, tak i přesné určitelnosti směru, slyšitelnosti, resp. prostupnosti okolím. Část negativního dojmu mohla vyplývat i z rozdílného výškového umístění či jiné vyzařovací charakteristiky reproduktorů oproti všesměrovějším klepátkům umístěným vedle světelné signalizace.

Ještě hůře dopadlo hodnocení pípajícího zvuku č. 3, jehož charakter považovali téměř všichni za nejhorší vůbec. Kromě jeho nepříjemnosti patřily mezi nejčastější námitky nemožnost určit přesněji směr, odkud zvuk jde (při příchodu k semaforu i při přecházení), stejně jako zaměnitelnost s couvajícími nákladními automobily či jinými zdroji obdobného zvuku. Za velmi nevhodný je též nutné jej pro jeho frekvenční jednosložkovost považovat i pro osoby nedoslýchavé či hluchoslepé, jeden z testerů zvuk vůbec neslyšel ani z bezprostřední blízkosti (ač mu klepání nečinilo potíže). Někteří testeři proto označili tento zvuk za doslova nebezpečný.

Celkově byla slyšitelnost silně ovlivněna mnoha okolnostmi, počítaje v to povětrnostní vlivy, hustotu provozu, postižení testera a záleželo i na umístění a natočení testera. Vzhledem k tak vysokému počtu  vlivů uvádíme následující dílčí pozorování:

-	ačkoli byl pípající zvuk č. 3 slyšet za určitých okolností i v hustějším provozu na vzdálenost přes 50 metrů, měla většina testerů veliké potíže určit, odkud přichází, i ve chvíli, kdy byla velmi blízko semaforu

-	při přecházení tramvajové tratě pak měli potíže s určením směru i testeři s velikými zkušenostmi, akusticky je k sobě „strhával“ klepající semafor navazujícího přechodu, což lze považovat za velmi nebezpečné

-	ani klepající zvuk č. 4 však k sobě nenavádí dobře, testeři nejčastěji uváděli, že v prostřední třetině přechodu není slyšet vůbec nic, v první třetině pak z obou semaforů slyší pouze ten, od kterého se vzdalují; efektivně tedy tlačítko navádí až na poslední třetině přechodu, což testeři hodnotili často jako nedostatečné, zejména pak s ohledem na to, že přechod má šíři pouze dvou jízdních pruhů

-	k výše uvedenému padlo opakovaně podezření, zda není špatné směrové navádění zapříčiněno i dokonalou synchronizací tikání maskujícím v rámci každého páru vzdálenější z obou semaforů; stávající klepátka tímto neduhem díky své mechanické podstatě netrpí a ve slabém provozu jsou pak slyšet oba semafory téhož páru; považujeme za pravděpodobné, že by došlo ke zlepšení uvedené potíže po nainstalování směrového reproduktoru namířeného do osy přechodu

-	nedostatečnou možnost určit směr považují testeři za ohrožení bezpečnosti

-	nepředvídatelné změny hlasitosti v čase považovali někteří testeři za matoucí, tlačítko se zdá „plout prostorem“, „vzdaluje se a přibližuje“

-	předchozí fenomén zároveň spolu s instalací ve výši hrudníku způsobuje nemožnost alespoň přibližně odhadnout vzdálenost od sloupku; odhad vzdálenosti znemožní i případné nejednotné nastavování hlasitostí

-	zatímco za sucha byla slyšitelnost dostatečná, při mokré vozovce a hustějším provozu tlačítka dobře slyšet nebyla; stejným neduhem pochopitelně trpí i stávající klepátka; zde se opět potvrdilo, jak výhodné by bylo korektně fungující přizpůsobování hlasitosti

-	při srovnávání nového klepání se stávajícím popisovali testeři stávající zvuk jako tlumenější, méně kovový, frekvenčně výše položený, průraznější, lépe srozumitelný, méně agresivní, kultivovanější a příjemnější

-	pípání je sice frekvenčně ještě výše než stávající klepání, avšak díky svému charakteru je sice slyšet do veliké dálky, ovšem bez možnosti určit spolehlivě směr

-	na zelenou se mnoha testerům zdál být zvuk hlasitější, nedovedli přitom říci, zda jde o vliv pouhé vyšší rychlosti tikání, či o objektivně vyšší hlasitost

4.	K odlišné výšce tlačítka oproti stávajícím klepátkům nezaujímali testeři výrazná stanoviska. Někteří upřednostňují umístění ve výšce (možnost určit směr, lepší prostup okolím), o něco menší množství testerů upřednostňuje umístění ve výši prsou (lepší slyšitelnost z bezprostřední blízkosti při velikém hluku), většině testerů však bylo umístění lhostejné, případně se domnívali, že by si zvykli. Nicméně tester, který křižovatku navštívil nejvícekrát, tvrdí, že o věc zvyku nejde.

5.	Odlišitelnost dvou blízkých semaforů děleného či podobně složitého přechodu je s výjimkou výhrady v předchozím bodě dostatečná i bez rozpojování tlačítkem pro nevidomé. Bez dalšího testování nelze usuzovat, zda by stejně dobře rozlišitelná byla i kombinace dvou různých klepání, je však zřejmé, že pro důvody z předchozího bodu nelze počítat s využíváním kombinace klepání / pípání.

6.	Vibrační signalizace byla po 28. listopadu 2012 hodnocena vesměs kladně, negativní komentáře pocházely zřejmě výhradně z nedostatku praxe - vibrující plošky je nutné se dotýkat na správném místě a správným tlakem, při tlaku přílišném dojde k zamáčknutí vibrační plochy a vibrace úplně zaniknou. Vibrace byla oceňována zejména osobami hluchoslepými, přínosná je ovšem při velkém hluku nepochybně i pro osoby pouze nevidomé.

Ke korektně fungující vibraci však byla velmi dlouhá cesta. Nedostatečně vibrovalo jak první ukázkové tlačítko, tak i celá následná dodávka 8 tlačítek, a to i po jejich opravě a vylepšení. Ve všech případech byla stížnost na nedostatečnou vibraci předána firmě Prisma Teknik, přesto se náprava povedla až napočtvrté. Zároveň s nápravou se změnil i charakter vibrací: dříve tlačítko vibrovalo pouze na zelenou, nyní vibruje i na červenou. Druhou ze zmíněných variant považujeme za mírně přívětivější, protože poskytuje neustále zpětnou vazbu, zda se chodec vibrující plochy dotýká správným způsobem.

7.	Aktivace dotykem na kterémkoli místě předního panelu testerům vyhovovala. Spokojeni byli zejména s jasnou akustickou odezvou, kterou tlačítko po stisknutí poskytuje. Pípnutí po stisku bylo však u zařízení, které neslouží jako tlačítko pro chodce, hodnoceno několika testery jako zavádějící a nekonzistentní s odezvou pro vidící - zrakově postiženému takové chování neumožňuje rozeznat, zda daný přechod chodeckou výzvu vyžaduje, či nikoli. Jeden tester se naopak vyjádřil, že vítá pípnutí i tam, kde tlačítko jako chodecká výzva nefunguje. Za vhodné povšimnutí lze považovat i to, že rozdíl zaznamenalo i několik vidících. Nerozsvícení červeného světla po stisknutí tlačítka a obdrženém pípnutí považovali vesměs za poruchu signalizace.

8.	Směrová šipka i postranní plánek byly hodnoceny většinou neutrálně („nebudu využívat“), případně pozitivně. Výtky se vztahovaly pouze na nutnost se něčemu novému učit. Za podnětný považujeme názor jednoho z testerů, který uvedl domněnku, že většina nevidomých nebude plánek schopna používat, protože je nutné jeho obraz v hlavě otočit o 90 stupňů, pro což je třeba dobrá vizuální představivost. Za ideální by považoval umístění plánku svrchu, případně alespoň jeho otočení o 90 stupňů tak, aby byl ve směru chůze (množství navkládatelných symbolů by se tím pochopitelně výrazně snížilo). Plánek samotný však byl vesměs hodnocen jako jednoduchý, po zácviku se v něm dá snadno orientovat.

9.	Při případném rozšiřování tlačítka testeři kladli velký důraz na jednotnost akustické signalizace, tedy na to, aby tlačítka byla nastavována tak, aby co nejvíce připomínala stávající klepátka. Jak charakterem zvuku, tak i jeho směrovostí, včetně výškového umístění. Vzhledem k velikému riziku nesprávného zapojení či nastavení považuje SONS při případném rozšiřování za velmi žádoucí vytvoření instalačního manuálu popisujícího montáž a nastavení jak po stránce technické, tak po stránce uživatelské.

Závěr

Vzhledem ke všem výše uvedeným nálezům, a zejména pak vzhledem k tomu, že se nepodařilo dosáhnout přijatelného přizpůsobování hladině okolního hluku, konstatujeme, že testovaná tlačítka firmy Prisma Teknik nesplnila naše očekávání, a nedoporučujeme proto jakékoli jejich rozšiřování v České republice.

V závislosti na svém nastavení mohou tlačítka představovat dokonce i ohrožení bezpečnosti nevidomých chodců (např. nesměrové pípání zvuku č. 3, téměř neslyšitelný zvuk po prvotní instalaci, resp. používaný v Bratislavě či akustické strhávání pozornosti k nesprávnému semaforu).

Ačkoli tlačítko umožňuje fixní nastavení značně vysoké hlasitosti, která by mohla usnadnit přecházení zejména na dlouhých přechodech s hustým okolním provozem, mohlo by permanentní nastavení takto vysoké hlasitosti i mimo špičku být zároveň natolik obtěžující pro residenty, že by je mohlo závažným způsobem popudit proti zrakově postiženým osobám. Tato obava se mezi testery objevila opakovaně. Věc je dále komplikována faktem, že dokonale synchronně tikající tlačítka maskují slyšitelnost vzdálenějšího z páru a znemožňují určení přesného směru i u klepání, které by to narozdíl od pípání principiálně umožňovalo. Určitou naději do zlepšení akustických podmínek jsme v tomto ohledu vkládali do možnosti na přechod nainstalovat představné reproduktory vyzařující směrově do osy přechodu, k jejich instalaci však nikdy nedošlo.

Firma Prisma Teknik nedlouho po skončení testu informovala AŽD o nově vyvíjeném řešení s oddělenými součástmi (tlačítko, reproduktor a mikrofon). Vedle toho firma Prisma Teknik též uvedla, že nálezy uvedené v konceptu první verze tohoto dokumentu plně odpovídají jejich vlastním nálezům, a že nové řešení, toho času testované ve Stockholmu, zmíněnými neduhy již netrpí.

Vzhledem k výše uvedeným informacím SONS v první verzi této zprávy navrhla pokračovat v testu i po 31. lednu 2013, a to s následujícími změnami:
-	záměna pípání za klepání, pokud možno s akustickou odlišitelností obou navazujících přechodů,
-	nahrazení aktuálních tlačítek nejpozději 30. června 2013 novým řešením firmy Prisma Teknik, které bylo v té době testováno ve Stockholmu, a to s cílem vyřešit všechny v tomto dokumentu uvedené nedostatky.

Ačkoli původně slibovala firma Prisma Teknik nápravu všech nedostatků do května 2013, informovala v červnu, že to nestihne dříve než v září. Zároveň 2 její kontaktní pracovníci oznámili, že ve firmě končí. Protože od této doby SONS nebyla firmou Prisma Teknik ani jednou kontaktována s vysvětlením prodlení, navrhuje ukončit testovací provoz na křižovatce nám. Míru, kompletně odinstalovat nespolehlivé a nefunkční výrobky firmy Prisma Teknik, osadit křižovatku standardní zvukovou signalizací, a vrátit do původního stavu i rozpojovací tlačítko pro slepce.

Přílohy

Chronologie přípravy na test, milníky testu

2010-03-03	představení tlačítek zástupcem firmy Prisma Teknik v prostorách SONS, myšlenka dlouhodobého testu v reálném prostředí
2010-07	začátek spolupráce firmy Prisma Teknik se zástupci Brna a Prahy
2010-11-02	doručení ukázkového tlačítka firmě AŽD
2010-11-18	presentace zařízení firmou AŽD v prostorách SONS, podpora testu v Brně i Praze
2010-12-20	firma Prisma Teknik předává SONS po urgencích implicitní nastavení tlačítek v závislosti na zemi odběratele
2011-01	výběr konkrétní vhodné křižovatky v Brně
2011-01	AŽD získává certifikát („schválení“) od ministerstva dopravy pro zařízení TS-907 i DAPS
2011-08	AŽD objednává 8 tlačítek u firmy Prisma Teknik
2011-09	Brno uvádí, že je ochotno test umožnit, nikoli však financovat, se stávající akustickou signalizací je plně spokojeno jak město, tak zástupce zrakově postižených
2011-11	firma Prisma Teknik se odmítá podílet náklady na instalaci v Brně a zároveň odmítá též dát alespoň záruku zpětného odkupu pro případ nespokojenosti se zařízením, tímto dochází k opuštění myšlenky testovat paralelně v Brně a Praze
2011-12-20	nevidomí zaměstnanci SONS ve složení Josef Stiborský (t.č. president SONS), Mária Nováková a Jan Urbánek navštěvují Bratislavu, jsou zděšeni nepoužitelností až nebezpečností tamní instalace tlačítek firmy Prisma Teknik
2012-01-04	domluva AŽD, TSK Praha a SONS na podmínkách předtestu i testu
2012-01-31	předtest tlačítek v prostorách AŽD v Žirovnické ulici v Praze, nedaří se prokázat reakci na okolní hluk, vibrace nejsou dostatečně zřetelné a zvuk tlačítek je po přepnutí fáze synchronní, což znemožňuje zaslechnout protější semafor a znesnadňuje směrové navádění
2012-02-07	konferenční hovor: AŽD, Prisma Teknik a SONS, vysvětlení nepřizpůsobování neodladěným firmware, příslib zlepšit vibrace, domluva na přítomnosti technika firmy Prisma Teknik při instalaci, problematická instalace tlačítek v Bratislavě zůstává nevysvětlena
2012-02-18	AŽD zasílá firmě Prisma Teknik technický popis děleného přechodu
2012-05-09	firma Prisma Teknik přichází s řešením děleného přechodu s využitím alternativního produktu, DAPS
2012-06-08	předtest inovovaných tlačítek v prostorách AŽD v Žirovnické ulici, lze pozorovat určitou reakci na okolní hluk, barva schránky nyní odpovídá; protože tlačítko neumí rozpínací funkci, bude pro každý z přechodů využit jiný zvuk
2012-10-02	instalace inovovaných tlačítek na testovací křižovatce na nám. Míru firmou AŽD za přítomnosti zástupce firmy Prisma Teknik, výběr zvuků pro odlišení přechodů (zvuky č. 3 a 4), minimální hlasitost nastavena na nejmenší možnou hodnotu, tlačítka jednoznačně nereagují na zvýšený okolní hluk, na řezání betonu v blízkosti křižovatky, reakce na provoz automobilů též není přesvědčivá, ač je převýšení oproti okolnímu hluku nastaveno na maximum
2012-10-10	Firma Prisma Teknik sděluje, že okamžitě zasílá 4 náhradní víčka pro vyřešení potíží s nedostatečnými vibracemi
2012-10-11	kontrola křižovatky zástupci SONS, dle pípání nejde určit směr, klepání je akusticky překryto pípáním, tlačítka jsou nepoužitelně tichá, nepřizpůsobují hlasitost, vibrace nefunguje, deaktivace signalizace po stisku, přerušovaný zvuk na zelenou, na zelenou pro chodce jezdí auta, křižovatka je opravdu orientačně komplikovaná, schématické orientační mapky v pořádku, 
2012-10-16	SONS shrnuje všechny potíže s tlačítky: přerušovaná signalizace, vypnutí zvuku po stisknutí, nedostatečná hlasitost, nefunkční vibrace, vibracemi rezonuje celá schránka, nemožnost vypínat na noc a zejména od počátku spolupráce vytýkané nedostatečné přizpůsobování hladině okolního hluku
2012-10-17	AŽD týden po telefonickém hovoru píše firmě Prisma Teknik email s popisem všech potíží k řešení, tedy nedostatečné přizpůsobování, nefunkční vibrace, celková tichost, nefunkčnost vypínání v noci, deaktivace zvuku po stisku a občas se projevující přerušovaný zvuk, 
2012-10-17	SONS pro nebezpečnost navrhuje test zastavit, nepodaří-li se potíže se špatně slyšitelnou hlasitostí a vypínáním zvuku vyřešit do 22. října
2012-10-19	AŽD přenastavuje minimální hlasitost tlačítek z 0 na 2, resp. 3, a opravuje zapojení způsobující deaktivaci zvuku po stisknutí tlačítka
2012-10-26	firma Prisma Teknik slibuje zaslat 4 kompletní vnitřky tlačítek
2012-10-29	setkání AŽD, TSK, SONS a zástupců města a policie za účelem prověření správnosti fungování tlačítek a rozhodnutí, zda lze v testu pokračovat; místní šetření potvrzuje odstranění potíží s vypínáním signalizace po stisku, s přerušovaným zvukem a s nedostatečnou hlasitostí, k dořešení zbývá zlepšení přizpůsobování, zesílení vibrace a umožnění nočního vypínání; rozhodnutí v testu pokračovat
2012-10-29	SONS přestává považovat za smysluplné další čekání na odstranění zbylých nalezených nedostatků a zveřejňuje oficiálně informaci o testovacím provozu; na křižovatku začínají chodit první testeři, SONS shromažďuje jejich odpovědi i názory
2012-11-02	firma Prisma Teknik navrhuje vyměnit nefunkční tlačítka za jejich jiný produkt, DAPS, SONS i AŽD pro danou chvíli odmítají; SONS u firmy Prisma Teknik urguje splnění slibů a urychlenou nápravu závad
2012-11-13	AŽD žádá zlepšení přizpůsobování okolnímu hluku; při aktuálním nastavení hlasitosti na 2, resp. 3 bylo AŽD opakovaně vyrozuměno, že je v noci zvuk slyšet v horní části náměstí, tedy 200 metrů daleko
2012-11-28	výměna vnitřků tlačítek za nové, dodané firmou Prisma Teknik, minimální hlasitost nastavená na „0“ odpovídá dřívější hodnotě 2 až 3, vibrace nyní skutečně fungují
2012-12-04	hromadná návštěva křižovatky hluchoslepými klienty sdružení Lorm s průvodci, zástupci SONS poznamenávají dojmy přímo na místě
2013-02-05	SONS vyhodnocuje test; koncept tohoto dokumentu
2013-03	firma Prisma Teknik informuje AŽD o stockholmském testu nově vyvíjeného řešení s oddělenými součástmi, a zároveň ujišťuje AŽD, že nové řešení řeší všechny nálezy vyjmenované v tomto dokumentu
2013-03-14	domluva SONS a AŽD na pokračování testu s podmínkou výměny za lepší řešení do června 2013, a okamžitou změnou pípajícího zvuku za zvuk klepající
2013-03-18	SONS zveřejňuje první verzi tohoto dokumentu, a navrhuje, aby se v testu pokračovalo za podmínek, že firma AŽD bezodkladně přenastaví pípání na klepání, a že firma Prisma Teknik dodá nejpozději do 30. června 2013 tlačítka, jež odstraní všechny popsané nedostatky
2013-04	distribuce první verze tohoto dokumentu všem zúčastněným (TSK, HMP, Praha 2, AŽD, Policie, Lorm, Tyfloservisy, Tyflocentra, SONS)
2013-04-29	přenastavení signalizace pracovníky AŽD ve spolupráci se SONS: změna pípání (zvuk č. 3) přes tramvajové těleso na klepání (zvuk č. 5), ponechání klepání (zvuk č. 4) přes přechod k MÚ, významné zvýšení hlasitosti obou testovaných přechodů (z 0 na 6)
2013-06-18	Technik firmy Prisma Teknik informuje o výsledcích testu ze Stockholmu, a o prodlení, dle něhož oficiální zprávu neobdrží dříve než koncem srpna; dle předběžných výsledků uživatelé oceňovali externí reproduktor, externí mikrofon zlepšoval citlivost, a slyšitelnost byla závislá na způsobu upevnění ke sloupu (při postranní instalaci byla lepší)
2013-06-25	Roger Enqvist, obchodní zástupce firmy Prisma Teknik, a hlavní kontakt pro AŽD i SONS, oznamuje, že firmu během tří dnů opouští; podobné oznámení zasílá i Marcus Lidhed
2013-06-26	firma Prisma Teknik informuje AŽD, že nebude schopna dostát svému slibu, a dodat do konce června fungující řešení; a žádá o trpělivost; navrhuje opět místo stávajícího řešení na bázi tlačítek TS modulárnější systém DAPS, jehož nová generace má být vypuštěna do prodeje na podzim
2013-11-04	dohoda AŽD a SONS na prodloužení termínu pro výměnu tlačítek
2014-01-31	dohoda AŽD a SONS na prodloužení termínu pro výměnu tlačítek
2014-04	SONS vydává a distribuuje druhou a finální verzi tohoto dokumentu, v níž žádá ukončení testu a odstranění neopravených tlačítek firmy Prisma Teknik

Tematické okruhy a detailní seznam otázek pokládaných testerům

Následující seznam tematických okruhů byl rozeslán konferencí phainfo a vis-imp 9. listopadu 2012, a posloužil k zaměření pozornosti všech, kteří se rozhodli vydat na křižovatku bez doprovodu:
1) jak přesvědčivé je přizpůsobování hlasitosti okolnímu hluku, zejména hluku vozidel?
2) jak dobře k sobě tlačítko navádí při vyhledávání přechodu a při jeho přecházení?
3) za nakolik jednoznačné lze považovat vibrace spodní šipky při zelené?
4) nakolik užitečný je schematický plánek na pravé straně tlačítka?
5) celkový dojem, porovnání se stávajícími klepátky, největší přínosy a slabiny?

Následující seznam otázek byl zaměstnanci SONS využíván při dotazování v průběhu návštěvy křižovatky či po ní ke zjištění detailního názoru na novou akustickou signalizaci.
1) otázky na hlavní, zvukovou funkčnost tlačítka
1.1) je tlačítko při chůzi k přechodu dobře slyšet? Usnadní vám dohledání přechodu?
1.2) jakým dojmem na vás zvuk působí ve srovnání s klasikou? Je pro vás srozumitelnější než klasické klepání nebo "kvákání"?
1.3) zaznamenali jste přizpůsobování jeho hlasitosti hladině okolního hluku?
1.4) je zařízení zřetelně slyšet i při silném okolním hluku?
1.5) je správně vyvážena hlasitost zařízení  ve směru chůze s párovým, od kterého se vzdalujete?
1.6) všimli jste si rozdílu ve výškovém umístění zvukové signalizace?
1.6.1) pokud ano, které umístění vám vyhovuje víc?
2) okomentujte prosím schopnost rozlišit blízká tlačítka odlišným zvukem.
3) zejména pro nedoslýchavé či hluchoslepé: jak moc vás zaujala chvějící se šipka? 
3.1) Jsou pro vás její vibrace dostatečně citelné?
4) za nakolik užitečný považujete plánek po straně zařízení?
4.1) Je pro vás dostatečně orientačně srozumitelný?
5) Jak na vás zařízení působí ve srovnání s dosavadními klepátky?
5.1) vyhovuje vám způsob jeho aktivace?
5.2) jaké jsou podle vás jeho největší přínosy a slabiny?